Slavu Sremskih Karlovaca, jedne od najposećenijih turističkih destinacija Srbije, osim istorije i kulture, pronose i dobra vina te vinari sa ovog područja kažu da se "Ovde rađaju najbolja vina u Sremu". Pila su se stotinama godina i stekla svetsku reputaciju. Lozu je u ove krajeve još u rimsko doba doneo imperator Marko Aurelije Prob, te se tradicija nastavila tokom vekova. Vino proizvedeno u karlovačkim podrumima točeno je u evropskim prestonicama, od dvora u Beču, preko Češke i Poljske, Švajcarske, Belgije i Moldavije, do krčmi u Londonu. Nalazila su se u vinskim kartama na brodovima na putu za Ameriku, pa i na čuvenom "Titaniku".
Sačuvan je podatak iz 1754. godine koji kaže da od 565 karlovačkih domaćinstava, njih 459 poseduje vinograde.Vina koja su proslavila Karlovce su desertni Ausbruh i Bermet, suvo aperitivno vino kojem se dodaju pelin, anis, cimet i drugi začini. Bečki dvor je Bermet unapred kupovao od karlovačkih vinara, a carica Marija Terezija je svake godine provodila par dana na Fruškoj Gori uživajući, između ostalog, i u njemu. Za Bermetom ne zaostaje ni Rizling, a u Beču i danas postoji zaštićeno ime ružice pod nazivom "Karlovci tovajn". Svi putopisci su spominjali karlovačka vina. Ostalo je zapisano da je Nikola Tesla cenio Bermet, smatrajući da podstiče intelektualne sposobnosti, dok mnogi veruju da ova vina, sem očaravajućeg ukusa i arome, imaju i afrodizijačku moć.
Turisti koji doplove Dunavom (1.244 km) ili se dovezu putem, mogu da biraju gde će da degustiraju vina. Na raspolaganju su im vinarije i podrumi Aleks, Benišek, Veritas, Dulka, Vinum, Bajilo i mnogi drugi. Vinarija "Kiš",koja postoji još od 1830, jedna je od najzaslužnijih za promociju crnog bermeta, a u kući porodice Živanović, sem u vinu, rakiji i "sremačkom fruštuku", može se uživati i u degustaciji meda i poseti neobičnom porodičnom Muzeju pčelarstva, osnovanom na temelju spomen-zbirke koju je prikupio Jovan Živanović (1814-1916), začetnik modernog pčelarstva u Srbiji.
U vinima turisti mogu da uživaju ne samo u Karlovcima već i u podrumima koji su premrežili Frušku Goru, u Irigu, Banoštoru, Neštinu, Sremskoj Kamenici i drugim mestima Fruške Gore. Posebno su zanimljive vinske manifestacije od kojih je najpoznatija "Karlovačka berba grožđa" (kraj septembra, početak oktobra). Karlovački vinari, proizvodeći vina poput "Italijanskog i Rajnskog rizlinga", "Traminca", "Neoplante", "Slankamenke", "Burgundca", Merloa", "Frankovke", "Portugizera", "Muskta" i drugih, vole da kažu "U jednoj flaši našeg vina ima više mudrosti, nego u svim knjigama do sada napisanim".
![](123/putevihraneivinasremskikarlovci/vinbarijakissremskikarlovci.jpg)